![](https://journalisti.fi/wp-content/uploads/2024/04/Minna-Mustakallio-paakuva-pysty.jpg)
Minna Mustakallio, 51, aloittaa toukokuun alussa Ylen vastuullisen tekoälyn päällikkönä. Hän on työskennellyt viimeksi konsulttiyritys un/knownissa. Mustakallio on valittu kahdesti 100 Brilliant Women in AI Ethics -listalle. Hänellä on pitkä kokemus tekoälyn vastuullisen hyödyntämisen kehittämisestä.
Mikä sai sinut lähtemään bisnesmaailmasta Ylelle?
Minua motivoi julkisen palvelun merkityksellisyys. Ylellä ihmiset miettivät enemmän arvokysymyksiä kuin monessa yksityisessä yrityksessä. Lisäksi tehtävänkuva on ainutlaatuinen.
Mitkä ovat juuri nyt tekoälyn suurimmat vastuullisuusongelmat Ylen näkökulmasta?
Pitkälti samat kuin muillakin. Arvoketju on yksi asia. Kun ostamme palveluita teknologiatoimijoilta, miten pystymme vaikuttamaan heidän toimintansa vastuullisuuteen? Tekoälypuolella ei ole vielä mietitty eettisiä kysymyksiä niin pitkälle kuin esimerkiksi lääketieteessä. Väärennettyjen uutisten, kuvien tai datan torjuminen on oma haasteensa.
Mihin kaikkeen Yle käyttää tekoälyä nimenomaan journalismissa?
Esimerkiksi apuna ukrainankielisten uutisten tuottamisessa ja sisältöjen suosittelussa.
Yle kertoo käyttävänsä tekoälyä ”toteuttaakseen julkisen palvelun tehtävää entistä paremmin”. Miten?
Usein puhutaan, että suosittelualgoritmit kuplauttavat ihmisiä. Yhtä hyvin tekoälyä voidaan käyttää moniäänisen sisällön tarjoamiseen. Tai faktantarkistukseen ja väärennösten tunnistamiseen. Prosessien tehostaminen ja sisältöjen rikastaminen ovat myös selkeitä käyttötapoja.
Tarkoittaako prosessien tehostaminen ihmistyön korvaamista tekoälyllä? Miten pian robotit korvaavat ammattikuntani?
No eivät varmasti ikinä! Teknologian tuominen työprosesseihin on hienovaraista. Ei pidä ajatella, että automatisoidaan vain jonkun työ. Työprosessin yhden vaiheen automatisoiminen voi aiheuttaa lisätyötä muualla. Uudet työkalut ovat muuttaneet työtä kautta historian. Esimerkiksi käännösohjelmat alkavat olla aika hyviä.
Tekoälyn ongelmista puhutaan paljon, tekijänoikeuksista laskentatehon aikaansaamiin ympäristövaikutuksiin. Voiko tekoälyä käyttää vastuullisesti?
Ei sataprosenttisesti. On nurinkurista, että energiaa menee siihen, että Teams generoi etäkokouksessa taustalleni viherkasveja. Mutta ajattelen optimistisesti, että teknologifirmojen on pakko parantaa. Osittain se on lainsäädäntöasia; mistä yhtiöt keräävät datansa, millä tavalla kouluttavat algoritmejaan, millä tavalla käyttävät sähköä.
Mitä sanot toimittajalle, jota ahdistaa se, että kaiken muun kiireen lisäksi pitää ottaa vielä tekoäly haltuun?
Kannattaa olla utelias. Olen silti sen verran taantumuksellinen, että sanoisin: Ota rauhassa kuppi kahvia. Mukaan ehtii hitaamminkin.
Mikä on tekoälyn seuraava, odottamaton edistysaskel?
En usko, että kukaan osaa sanoa. Iso edistysaskel olisi, että nykyisestä tekoälyhypestä kuorittaisiin hype pois ja tehtäisiin sovelluksista sellaisia, etteivät ne riko puolen maailman tekijänoikeuksia.
![Kansikuva](https://journalisti.fi/wp-content/uploads/2024/08/kansi-6-2024-826x1024.jpg)
Uusimmassa lehdessä
- Myyntitykki ja toimittaja — Matti Pulkkisen monet roolit kummastuttavat Pirkanmaalla
- Kesän Yle-keskustelut latistivat työntekijöiden tunnelmat – ”On ikävää, jos Yleä mustamaalataan tarkoituksella”
- Yle-keskustelussa puhutaan vääristä asioista
- Susanna Landor vill ge ÅU en tydligare journalistisk styrning
- Tienaako nainen miestä huonommin, koska ei kehtaa pyytää isompaa palkkiota? Tutkija pitää selitystä liian helppona.