Sote-uudistus tulee, ja kaikissa toimituksissa pitää varautua sen tuloon, kirjoittaa Asko Lehtonen.
Jos sote-uudistus toteutuu edes jotenkin siihen tapaan, miltä nyt näyttää, muutaman vuoden päästä sosiaali- ja terveydenhuolto siirtyy kunnilta sote-alueiden vastuulle. Niitä voi olla 15 tai viisi tai jotain siltä väliltä. Joka tapauksessa sote-uudistus haastaa myös tiedotusvälineet.
En tarkoita käynnissä olevaa valmistelua, jota seurataan kiitettävällä kiihkeydellä. Minua mietityttää, miten pienet toimitukset selviävät tärkeimmästä tehtävästään, kun sote-uudistusta aletaan toteuttaa ja raportoivat asiat siirtyvät vähintään maakuntatasolle.
Sosiaali- ja terveydenhuolto pitää sisällään kansalaisille välttämättömiä ja elintärkeitä palveluita. Terveydestä puhuttaessa toisessa päässä ovat suuret yliopistolliset keskussairaalat ja toisessa vaikkapa pienen kunnan kerran viikossa auki oleva neuvolavastaanotto. Sosiaalipalveluissa haarukkaan mahtuvat vanhusten palvelukodit, lastenkodit ja ympäri kuntaa kiitävät kodinhoitajat. Ja nämä ovat vain esimerkkejä.
Paikallisen lehden perustehtävä on kertoa lukijoille, mitä heidän maksamillaan veroilla tehdään. Mitä palveluja kehitetään, mitä leikataan? Mitä laitosta laajennetaan, mikä pannaan kiinni? Mitä ulkoistetaan, mitä yksityistetään? Ja miksi tätä kaikkea tapahtuu?
Mitä kauemmaksi paikkakunnalta päätösten valmistelu ja itse päätökset viedään, sitä työläämmäksi muuttuu sekä perusuutisointi että analysointi ja taustoitus.
Haastattelemani vammais- ja potilasjärjestöjen paikallinen edunvalvoja oli huolissaan siitä, miten hän hoitaa työnsä sote-uudistuksen jälkeen. Nyt on helppo ottaa suoraan yhteyttä kaupunginjohtajaan tai tehdä treffit sosiaali- ja terveyslautakunnan puheenjohtajan kanssa. Kuinka käy, kun pitäisi seurata, miten vähintään maakuntatasolla tehdyt linjaukset vaikuttavat oman kunnan palveluihin?
Lehti ei ole edunvalvoja, mutta huoli on sama. Sote-uudistus keskittää valtaa suuriin johtokeskuksiin. Samalla tavalla päätöksenteko siirtyy yhä kauemmaksi paikallisen median hyvin hallitsemasta piiristä.
Suuren julkisen organisaation strategiat ja pitkän aikavälin suunnitelmat ovat ylimalkaisia. Niiden perkaaminen ja paikallisten vaikutusten avaaminen on paikallisen lehden tehtävä.
Paljon puhutut lähipalvelut ovat lukijoille läheisiä, mutta valmistelijoille ja päättäjille etäisiä. Heidän joukossaan ei välttämättä ole ketään, joka tuntisi juuri meidän kyliemme oloja tai jolla olisi intressiä puhua tahallaan sivu suunsa juuri meidän toimittajallemme, kun valmistelussa pyörii vähemmän miellyttävä päätös.
Sote-uudistus tulee, ja kaikissa toimituksissa pitää varautua sen tuloon. On varmistettava, että lukijat saavat edelleen tarvitsemaansa tietoa valmisteilla olevista asioista, jotta he voivat varautua tai vaikuttaa itseään koskeviin päätöksiin.
Antaa maan hallituksen keskittää hallintoa. Meidän tehtävämme on pitää kansalaiset ajan tasalla omista, paikallisista lähtökohdistamme. Melkoinen osa Suomesta jää katveeseen, jos valtaa vahtivat vain suurimpien tiedotusvälineiden sote-kirjeenvaihtajat.
![Kansikuva](https://journalisti.fi/wp-content/uploads/2024/08/kansi-6-2024-826x1024.jpg)
Uusimmassa lehdessä
- Myyntitykki ja toimittaja — Matti Pulkkisen monet roolit kummastuttavat Pirkanmaalla
- Kesän Yle-keskustelut latistivat työntekijöiden tunnelmat – ”On ikävää, jos Yleä mustamaalataan tarkoituksella”
- Yle-keskustelussa puhutaan vääristä asioista
- Susanna Landor vill ge ÅU en tydligare journalistisk styrning
- Tienaako nainen miestä huonommin, koska ei kehtaa pyytää isompaa palkkiota? Tutkija pitää selitystä liian helppona.