On aina virhe tarttua akateemiseen oppikirjaan jymypaljastuksia toivoen. Siksi on myönnettävä, että oli ihan oma moka, että petyin lukiessani Mari K. Niemen, Tapio Raunion ja Ilkka Ruostetsaaren toimittamaa, juuri ilmestynyttä Poliittinen valta Suomessa -teosta.
Takakansi lupaa kirjan kertovan, ketkä Suomessa käyttävät valtaa. Sen teos tekeekin huolellisella, kattavalla ja päiväuutisvirtaa elävän näkökulmaa huomattavasti pidemmällä aikajänteellä. Mutta paljastetaanko harmaat eminenssit? Listataanko top 10 -nimet? Ei paljasteta, eikä listata. Eikä se tietysti ole kirjan tarkoitus.
Tartuin itse kirjaan, koska olen kiinnostunut median vallasta politiikassa. Asiaa käsittelevä luku summaa sen, mistä on puhuttu jo pitkään: Sosiaalinen media on haastanut perinteisen median vallan. Politiikot tasapainoilevat haluamansa julkisuuden ja ikävän huomion välillä. Media vaikuttaa puheisiin, muttei välttämättä päätöksiin.
Poliittinen valta Suomessa antaa toimittajalle hyvää taustaa ymmärtää, miten valtaa käytetään. Poliitikkojen ja median hyvä veli -verkostoissa riittää silti vielä perattavaa tutkiville toimittajille. Niin pitääkin.
Mari K. Niemi, Tapio Raunio & Ilkka Ruostetsaari (toim.): Poliittinen valta Suomessa
Vastapaino
![Kansikuva](https://journalisti.fi/wp-content/uploads/2024/08/kansi-6-2024-826x1024.jpg)
Uusimmassa lehdessä
- Myyntitykki ja toimittaja — Matti Pulkkisen monet roolit kummastuttavat Pirkanmaalla
- Kesän Yle-keskustelut latistivat työntekijöiden tunnelmat – ”On ikävää, jos Yleä mustamaalataan tarkoituksella”
- Yle-keskustelussa puhutaan vääristä asioista
- Susanna Landor vill ge ÅU en tydligare journalistisk styrning
- Tienaako nainen miestä huonommin, koska ei kehtaa pyytää isompaa palkkiota? Tutkija pitää selitystä liian helppona.